Teokratitankens betydning for gammeltestamentlig bibelbruk i kristen etikk - Thorbjørnsen, Svein Olaf (Teologisk tidsskrift, 2016)
Teokratiet utgjorde en viktig rammefaktor for Det gamle testamentes (GT) etikk. Har dette noen betydning for en aktuell kristen bruk av dette etiske materiale? Svaret som gis i artikkelen, er et betinget nei. Jesu avvisning av teokratiet som styreform i samfunnet begrunner ikke at den etikken som i GT ble utfoldet i en teokratisk sammenheng, kan settes til side. GTs etikk er ikke bundet til teokratiet som styreform. Deler av den bekreftes som gyldig også av Jesus, selv om han både relativiserer og radikaliserer den. I tillegg har GTs etikk også et klart allment aspekt. Toraen, inklusive deler av hellighetsloven, spiller en viktig rolle i Det nye testamente (NT), selv om NTs perspektiv på hellighet skiller seg fra GTs. Teokratitanken inkluderer en forpliktelse på Guds vilje som normativt grunnlag for etisk praksis og refleksjon. Denne forpliktelse på Guds vilje bekreftes i NT og er derfor en grunnleggende forutsetning også i kristen etikk. Den teokratiske ramme omkring GTs etikk er ikke en hindring for at deler av dette verdifulle etiske stoffet kan brukes også i dag. En slik bruk må imidlertid i neste omgang også underlegges andre hermeneutiske vurderinger.